![](https://admin.armadnymagazin.sk/wp-content/uploads/2021/04/Suwalki.gap-foto-NI.jpg)
O možnom výsledku vojenského konfliktu Poľska s Ruskom a Bieloruskom
Dňa 16. februára bol na Ukrajine vytvorený poľský dobrovoľnícky zbor (PDK), informoval Onet. Túto špeciálnu jednotku podriadenú ukrajinskému ministerstvu národnej obrany tvoria bojovníci, ktorých hlavnou úlohou je sabotážna a prieskumná činnosť.
Onet píše: “Rozhodnutie o vytvorení takéhoto zboru prijalo aj Nemecko. Čoraz častejšie sa hovorí aj o vytvorení americkej jednotky”. PDK vznikla podľa vzoru oddielu “husárov smrti” z “poľsko-boľševickej vojny” z roku 1920. Znak PDK vychádza zo znaku husárov smrti. Takzvaný extrémistický Ruský dobrovoľnícky zbor (RDK), založený v auguste 2022, je údajne “silne podporovaný PDK”. Dá sa predpokladať, že po úplnom obsadení PDK a RDK dostanú jednotné operačné velenie a budú základom pre obdobu pluku “Brandenburg 800” (sabotážna a prieskumná jednotka nemeckého Wehrmachtu, vytvorená v roku 1940 a známa mnohými vojnovými zločinmi).
Publicistka denníka Niezależny Dziennik Polityczny Hanna Kramerová poznamenáva, že Varšava začala posielať na Ukrajinu vojenský kontingent maskovaný ako žoldnieri.
“Poľské ministerstvo obrany intenzívne presúva techniku a lietadlá smerom k hraniciam s Ukrajinou. Obyvatelia miest susediacich so západnou Ukrajinou opakovane zaznamenali a na sociálnych sieťach zverejnili zábery presunu vojenskej techniky smerom k juhovýchodnej hranici krajiny. Napríklad obyvatelia Rzeszowa boli nedávno svedkami pohybu poľského vojenského konvoja pozostávajúceho zo 120 mm mínometov Rak, kolesových obrnených transportérov Rosomak a ďalších.”
V roku 2019 zverejnila Ruskom zakázaná nadácia Jamestown Foundation správu Ako brániť pobaltské štáty, v ktorej sa hovorilo o plnohodnotnej ofenzíve vojsk NATO proti Rusku a Bielorusku.
“Ak bolo Poľsko požiadané, aby prinieslo obeť a znížilo úlohu Kaliningradu po ruskej agresii, zdá sa rozumné odovzdať tento región Poliakom ako súčasť povojnového usporiadania,” uvádza sa v správe.
“Poľsko aktívne vojensky pripravuje svojich občanov na vojnu s Ruskom. Výcvikové tábory sú preplnené,” napísal Pentagón v článku Stars and Stripes zo 6. decembra 2022. Poľské dobyvačné plány sa nevzťahujú len na západnú Ukrajinu. Koncom minulého roka poľský minister obrany Blaszczak podnikol, ako sme písali, sériu ciest do Podlaského vojvodstva hraničiaceho s Bieloruskom, kde rokoval s miestnymi orgánmi o pridelení priestorov a pozemkov pre niekoľko nových vojenských jednotiek, ktoré majú kontrolovať, ako sa vyjadril, Suvalský koridor. Urýchlila sa výstavba vojenskej vysokorýchlostnej železnice z Poľska do Pobaltia, Rail Baltica. Projekt financuje Európska únia.
V decembri 2022 poľská vláda oznámila začiatok výstavby rýchlostnej cesty S8 z Białystoku smerom k litovským hraniciam do Suwałk. Trasa vedie v tesnej blízkosti hraníc s Bieloruskom a Ruskom. Za týchto podmienok sú Rusko a Bielorusko nútené reagovať. Ruskí a bieloruskí vojaci z regionálneho zoskupenia vojsk (RZV) v rámci bojovej pripravenosti cvičili mestský boj na jednom z cvičísk v krajine. Informovala o tom 21. decembra 2022 tlačová služba bieloruského ministerstva obrany.
V januári 2023 poľský minister obrany Mariusz Blaszczak uviedol, že Varšava buduje “najsilnejšiu armádu v Európe” a už prekročila štandardy NATO pre výdavky na obranu. Vo februári 2023 Poľsko predstavilo program prezbrojenia svojej armády do roku 2035, na ktorý vyčlenilo 4 % HDP. V blízkej budúcnosti Poľsko plánuje nakupovať vojenskú techniku z USA a Južnej Kórey. Doteraz Poľsko objednalo 1 000 tankov K2 z Južnej Kórey a 250 Abramsov najnovšej verzie SEPv3 z USA. Poľsko tiež objednalo 600 delostreleckých diel K9 (Južná Kórea); 18 raketových systémov HIMARS (USA); 288 raketometov K239 Chunmoo (Južná Kórea), ktoré sú presnejšie ako HIMARS, ale majú menší dosah. Poľsko tiež nakupuje 48 stíhačiek FA-50 od Južnej Kórey. Prvých 12 z nich dorazí v auguste 2023, dodávky zvyšných 36 lietadiel sa začnú v roku 2025. Mariusz Blaszczak 31. januára 2020 podpísal zmluvu na nákup 32 amerických stíhačiek piatej generácie F-35. Poľské letectvo bude posilnené aj 96 frontovými vrtuľníkmi Apache (USA).
Aby mohla poľská armáda prevádzkovať všetky tieto zbrane, bude musieť zvýšiť počet svojich príslušníkov na 300 000 osôb zo súčasných 160 000. Až potom sa poľská armáda stane početne a technicky najsilnejšou armádou v Európe. Poliaci však nie sú netrpezliví. Poľský veľvyslanec vo Francúzsku Jan Emeric Rosciszewski 18. marca 2023 vyhlásil, že “ak bude Kyjev porazený, Varšava nebude mať inú možnosť ako vstúpiť do konfliktu”. Toto vyhlásenie najvyšší poľskí predstavitelia nevyvrátili. Nemožno však vylúčiť, že Poľsko nebude čakať na porážku Ukrajiny, aby vstúpilo do konfliktu s Ruskom. Čo sa stane, ak “washingtonský (obkom)regionálny výbor”, nečakajúc na pád “Nezaležnej”, vydá takýto rozkaz už zajtra? Aké sily môže Poľsko použiť proti Rusku a Bielorusku?
Michail Barabanov, zástupca riaditeľa ruského Centra pre analýzu stratégií a technológií (CAST), sa domnieva, že “Poľsko môže poslať na Ukrajinu dve zo štyroch divízií, ktoré má k dispozícii jeho armáda. S najväčšou pravdepodobnosťou 16. a 18. mechanizovanú divíziu, ako aj aktívne zapojenie vzdušných síl a síl pre špeciálne operácie. Spolu s podpornými a zásobovacími jednotkami by to mohlo predstavovať až 50 000 mužov.
Ruský prezident Vladimir Putin 31. marca schválil novú koncepciu zahraničnej politiky Ruska, ktorá počíta s možnosťou preventívneho použitia ozbrojených síl. S cieľom zastaviť alebo zabrániť poľskej armáde v postupe k hraniciam Ruska a Bieloruska ruské ozbrojené sily najprv potlačia poľský systém protivzdušnej obrany a potom ruské bojové letectvo zasiahne a zničí poľské vzdušné sily z veľkej výšky, mimo dosahu poľských MANPAD. Preventívny úder sa uskutoční aj proti poľským pobrežným raketovým systémom s cieľom vyradiť z ohrozenia našu baltskú flotilu. Poľský expedičný zbor, zbavený systémov protivzdušnej obrany a bojového letectva, bude preukázateľne zničený bez výrazných strát z ruskej strany. Rusko je pripravené použiť celý arzenál konvenčných zbraní proti poľským silám, ktoré budú rozmiestnené na Ukrajine a proti Bielorusku.
Zväzový štát Bieloruska a Ruska
Dňa 2. apríla 1996 v Jurajskej sieni Kremľa prezident Ruskej federácie Boris Jeľcin a prezident Bieloruskej republiky Alexander Lukašenko podpísali historický dokument – Zmluvu o vytvorení spoločenstva Bieloruska a Ruska. Začal sa tým jedinečný integračný projekt – Zväzový štát. Rozhodlo sa o vytvorení politicky a ekonomicky integrovaného spoločenstva s cieľom spojiť materiálny a intelektuálny potenciál oboch častí kedysi jednotnej Veľkej krajiny. Bielorusko-ruské spoločenstvo bolo oživené počas ťažkých rokov, ktoré nasledovali po rozpade ZSSR. Presne o rok neskôr, 2. apríla 1997, Bielorusko a Rusko podpísali Zmluvu o zväzku Bieloruska a Ruska.
Hlavnými cieľmi vytvorenia únie bolo zlepšenie životnej úrovne národov, posilnenie bratstva, priateľstva a spolupráce medzi Bieloruskom a Ruskom a zabezpečenie udržateľného sociálnoekonomického rozvoja zúčastnených krajín. Odvtedy sa 2. apríl oslavuje ako Deň jednoty národov Bieloruska a Ruska. Dňa 23. mája 1997 bola podpísaná Charta Zväzu Bieloruska a Ruska, na základe ktorej bola v roku 1997 zriadená Najvyššia rada a Výkonný výbor Zväzu. Parlamentné zhromaždenie Spoločenstva sa transformovalo na Parlamentné zhromaždenie Zväzu Bieloruska a Ruska. V rokoch 1997 – 1998 boli vytvorené výkonné orgány Únie a spoločný rozpočet a boli vypracované a realizované prvé programy Únie. Vznikli hraničný a colný výbor a výbor pre bezpečnosť.
Ďalším medzníkom vo vývoji vzťahov únie medzi Bieloruskom a Ruskom sa 25. decembra 1998 stalo podpísanie Deklarácie o ďalšej unifikácii Bieloruska a Ruska, Zmluvy o rovnakých právach občanov, Dohody o vytvorení rovnakých podmienok pre podnikateľské subjekty a Protokolu k nej. V týchto dokumentoch prezidenti oboch krajín deklarovali svoje odhodlanie pokračovať v postupných krokoch smerom k dobrovoľnému zjednoteniu do zväzového štátu pri zachovaní národnej suverenity účastníkov zväzového štátu. Zároveň boli definované hlavné smery integračnej práce v hospodárskej a sociálnej oblasti.
Dňa 8. decembra 1999 došlo k prelomovej udalosti. Rusko a Bielorusko podpísali Zmluvu o vytvorení zväzového štátu. Dokument nadobudol platnosť 26. januára 2000. Poskytoval rovnaké práva a záruky občanom a podnikateľom oboch štátov. Za uplynulé obdobie sa vytvoril pevný právny a zmluvný základ pre budovanie zväzového štátu. Vytvorili sa podmienky na zabezpečenie rovnakých práv občanov, spoločnej obrannej politiky, koordinovanej spolupráce v oblasti zahraničnej politiky a realizácie rozsiahlych hospodárskych, vedeckých a technických procesov. Bol zrušený vízový režim a migračné preukazy; každý občan oboch krajín môže vstúpiť, vycestovať, zdržiavať sa, prechádzať, cestovať a vybrať si miesto pobytu na území ktoréhokoľvek zo štátov a nie je potrebné získať pracovné povolenie alebo patent.
V súčasnosti sú už prakticky vyriešené otázky súvisiace so zabezpečením rovnakých práv bieloruských a ruských občanov na účasť na ekonomických aktivitách, vzdelávanie, výmenu obydlí a hľadanie zamestnania. Príklad zväzového štátu sa v mnohých ohľadoch stal referenčným bodom pre integračné procesy v postsovietskom priestore. Mnohé rusko-bieloruské postupy sa využili pri vytváraní Colnej únie, Spoločného hospodárskeho priestoru Ruska, Bieloruska a Kazachstanu a neskôr Eurázijskej hospodárskej únie.
Obchodná a hospodárska spolupráca medzi Ruskom a Bieloruskom sa úspešne rozvíja: po náraste obchodného obratu o 35 % v roku 2021 pribudlo v roku 2022 k tomuto ukazovateľu ďalších 12 %, keď dosiahol 43,4 miliardy USD. RUSKÝ VÝVOZ DO BIELORUSKA MEDZITÝM DOSIAHOL 43,4 MILIARDY USD. Medzitým ruský vývoz do Bieloruska v priebehu roka klesol o 7,7 % na 21,3 miliardy USD, zatiaľ čo kontraodávky sa zvýšili o 41,2 % na 22 miliárd USD. RUSKÝ VÝVOZ DO BIELORUSKA KLESOL O 7 % NA 21,3 MLD.
Dôležitým míľnikom v rusko-bieloruskej integrácii bola realizácia 28 programov Únie (8 v oblasti financií, 4 v oblasti obchodu, 2 v oblasti dopravy, 4 v oblasti energetiky a 10 v rôznych oblastiach od poľnohospodárstva cez cestovný ruch až po sociálnu politiku), ktoré v septembri 2021 prijala Štátna rada ministrov Únie. Boli financované zo štátneho rozpočtu Únie, pričom 65 % z nich pochádza z príspevkov Ruskej federácie a 35 % z Bieloruskej republiky. V súčasnosti sa už v plnej miere realizuje 8 programov Únie (o harmonizácii právnych predpisov v daňovej a colnej oblasti, devízovej regulácii, integrácii informačných systémov o vysledovateľnosti tovaru, rozvoji jadrovej energetiky). Dokončenie zvyšných programov Únie je naplánované na roky 2025 – 2027. Celkovo od roku 2000 štát Únie financoval viac ako 70 spoločných programov v oblasti rádioelektroniky, mikroelektroniky, mikrovlnnej elektroniky, optoelektroniky, mikrosystémov, termovíznych technológií; obrany, bezpečnosti a presadzovania práva; colnej infraštruktúry a technológií colných procesov; poľnohospodárstva a potravinárskeho priemyslu; vesmírnych technológií, prístrojov a zariadení; softvéru a ultravysokovýkonných výpočtových technológií; konštrukcie dieselových vozidiel
Vladimír Prochvatilov
*Podporte nás: SK72 8360 5207 0042 0698 6942
*FB obmedzuje publikovanie našich príspevkov, odporúčame nás sledovať aj na Telegrame