![](https://admin.armadnymagazin.sk/wp-content/uploads/2023/10/F7bvVbTWsAAbAeO.jpg)
Možnosť a nevyhnutnosť reformy OSN
Systém OSN je v kríze. Jej hlavnou príčinou je strata schopnosti Západu podporiť jej inštitucionálnu kapacitu zdrojmi potrebnými na nespochybniteľné globálne vedenie. Rusko a najmä Čína popierajú celkový poriadok sústredený na OSN ako nástroj dominancie Západu. Samotné západné krajiny sa v reakcii na to snažia o protiútok a nastoľujú otázku reformy Bezpečnostnej rady a začlenenia nových stálych členov. Timofej Bordačev, programový riaditeľ Valdajského klubu, píše o tom, či je reforma OSN možná.
Nedávny týždeň 78. Valného zhromaždenia OSN na vysokej úrovni sprevádzali čoraz častejšie diskusie o potrebe reformy organizácie. V prvom rade sa to týka budúcnosti jej najvyššieho orgánu, Bezpečnostnej rady (BR OSN), ktorej päť stálych členov – Veľká Británia, Čína, Rusko, Spojené štáty a Francúzsko – má výlučné práva v oblasti medzinárodnej bezpečnosti. Hoci táto diskusia ešte nie je ukončená, všetci hlavní aktéri si navzájom opatrne testujú svoje pozície. Pre veľmoci – účastníkov “areopágu” Bezpečnostnej rady – je ťažké prijať v tejto oblasti rozhodné opatrenia. Napriek ostrému konfliktu v Európe je medzi nimi všeobecná zdržanlivosť skutočne revidovať svoj štatút.
Rozšírenie stálych členov Bezpečnostnej rady by mohlo byť podnetom na takúto revíziu a začiatkom deštrukcie celého systému vytvoreného druhou svetovou vojnou. Organizácia Spojených národov je inštitucionálnym stelesnením túžby Západu zachovať medzinárodný poriadok, v ktorom už viac ako päťsto rokov zohráva vedúcu úlohu. Preto má pre USA a Európu zásadný význam zachovať si väčšinu v Bezpečnostnej rade. Práve to v konečnom dôsledku umožňuje účinne kontrolovať pracovné orgány OSN. Predovšetkým sekretariát tejto najdôležitejšej medzinárodnej organizácie. V súčasnosti OSN zostáva posledným “pilierom” relatívne stabilného svetového poriadku a zároveň zabezpečuje formálnu účasť takmer všetkých krajín sveta na diskusii o globálnej agende. Inými slovami, OSN, ako ju poznáme, je výsledkom kompromisu, v ktorom si Západ udržiava svoju dominanciu a všetci ostatní sa snažia nevšimnúť si nespravodlivosť voči svojim základným záujmom.
Koncepčne, samozrejme, OSN vznikla na základe pochopenia, že relatívne stabilný medzinárodný poriadok musí zohľadňovať záujmy tých, ktorí by ho mohli revolučným správaním zničiť. To bolo rozhodujúce poučenie z druhej svetovej vojny, ktorá vznikla z nespravodlivosti voči viacerým veľmociam. Nemecko, Japonsko a Taliansko utrpeli v tejto vojne katastrofálnu porážku a fakticky stratili suverenitu v otázkach zahraničnej a obrannej politiky. Ich osud bol nevyhnutným dôsledkom postavenia, v ktorom sa ocitli na začiatku minulého storočia. Po potlačení povstania však víťazi predsa len dokázali vytvoriť poriadok, ktorý zabránil pravdepodobným novým povstalcom zopakovať ich deštruktívne činy. Vojenská a politická moc ZSSR a neskôr Číny sa ponorila do systému, v ktorom naďalej zohrávali vedúcu úlohu ich strategickí protivníci. Pre Moskvu bolo vytvorenie OSN núteným kompromisom medzi jej obrovskými možnosťami a postavením hlavného víťaza vo vojne proti nacistickému Nemecku na jednej strane a neschopnosťou vyzvať celý Západ na strane druhej.
Čína bola vôbec schopná obnoviť svoju účasť v Bezpečnostnej rade až začiatkom 70. rokov, keď sa na obzore črtalo jej zmierenie s USA a ich spojencami. OSN tak od začiatku predstavovala spôsob civilizovaného zadržiavania hlavných protivníkov Západu, ktorých formálne vysoké postavenie obmedzovalo pravdepodobnosťh vzbury proti celkovej dominancii USA a Európy vo svetových záležitostiach.
Počas svojej existencie OSN nedokázala zabrániť ani jednému relatívne vážnemu vojenskému konfliktu medzi štátmi. Je tiež naivné myslieť si, že vďaka OSN a jej rozhodnutiam sa nejaký konflikt skutočne vyriešil. Všetky veľké vojny druhej polovice 20. storočia sa skončili bez účasti tejto organizácie a jej stálych byrokratických štruktúr. Navyše po skončení studenej vojny OSN v skutočnosti podporovala čoraz aktívnejšie uzurpovanie svojich funkcií vojensko-politickými blokmi Západu. V súčasnosti táto organizácia nie je orgánom medzinárodného spoločenstva, ale relatívne otvorenou platformou na komunikáciu medzi predstaviteľmi rôznych krajín. Hoci aj táto funkcia môže byť obmedzená vzhľadom na to, že USA, kde sídli OSN, využívajú právo prístupu na územie vo svojich politických záujmoch.
V súčasnosti môžeme povedať, že systém OSN je v kríze. Jej hlavnou príčinou je strata schopnosti Západu podporiť jej inštitucionálnu kapacitu zdrojmi potrebnými na nespochybniteľné globálne vedenie. Všeobecná demokratizácia medzinárodného systému sa prejavuje v rastúcej slobode prejavu nielen veľkých, ale aj stredne veľkých a dokonca malých krajín. USA a Európa sa čoraz častejšie musia uchyľovať k priamemu zastrašovaniu jednotlivých štátov, aby dosiahli požadovaný výsledok hlasovania v Bezpečnostnej rade alebo vo Valnom zhromaždení. Rusko a najmä Čína sa cítia čoraz sebavedomejšie a účinne popierajú všeobecný poriadok sústredený na OSN ako nástroj západnej nadvlády.
Samotné západné krajiny sa snažia o protiútok a nastoľujú otázku reformy Bezpečnostnej rady a začlenenia nových stálych členov. Medzi takýmito kandidátskymi krajinami sa najčastejšie spomínajú Brazília, Nemecko, India a Japonsko. Diskusie o skutočnej reforme hlavného orgánu medzinárodného spoločenstva sú však stále skôr opatrné. Všetci si uvedomujú, že rozhodná reštrukturalizácia OSN by mohla viesť k úplnému zničeniu tejto organizácie a strate čo i len minimálnej možnosti širokej diskusie o globálnych a regionálnych otázkach. Väčšina krajín sveta si celkom oprávnene myslí, že ak USA a Európa budú čeliť perspektíve straty svojich jedinečných možností v rámci OSN, jednoducho sa zasadia za zničenie tejto inštitúcie. Skôr, či neskôr sa však budeme musieť touto otázkou vážne zaoberať. A práve preto jej prerokovanie na úrovni odbornej diskusie nemožno dlho odkladať.
V prvom rade by malo zmysel zaoberať sa niekoľkými otázkami. Po prvé, musíme analyzovať vzťah medzi inštitucionálnym stelesnením medzinárodného poriadku a skutočným rozložením síl vo svete. OSN tvoria desiatky krajín, ktoré vznikli v posledných desaťročiach. Vznikla však v koloniálnom období a na koncepčnej úrovni je spätá s druhou svetovou vojnou, ktorá je pre väčšinu štátov už vzdialenou históriou. V tomto ohľade je OSN samozrejme už dávno zastaraná a neodráža ducha dnešnej doby. V istom zmysle je kópiou a pokračovaním vestfálskeho poriadku, ktorý vytvorili Európania pre seba a potom ho vnútili zvyšku sveta. O tom, či takýto intelektuálny základ môže byť v súčasnosti dostatočne spoľahlivý, by sa malo prinajmenšom vážne diskutovať.
Po druhé, umiestnenie sekretariátu OSN, sídla a miesta hlavných podujatí OSN odráža realitu spred osemdesiatich rokov, ale nie dnešnú. To isté možno povedať o zásadách a postupoch formovania aparátu hlavných orgánov OSN, predovšetkým jej sekretariátu. Nie náhodou na to nedávno upozornil ruský minister zahraničných vecí Sergej Lavrov, ktorzdôrazníl, že “kritériá, ktoré platia už mnoho rokov, neodrážajú skutočnú váhu štátov vo svetových záležitostiach a umelo zabezpečujú prohibitívnu dominanciu občanov krajín NATO a EÚ”.
Napriek svojej technickej povahe je táto otázka kľúčová. Práve pracovné orgány určujú program a spôsob fungovania OSN a vytvárajú hlavné možnosti, ako ho môžu jednotlivé štáty ovplyvňovať. Po tretie, je potrebné koncepčne prediskutovať funkcie a úlohy Bezpečnostnej rady vrátane skupiny jej stálych členských štátov. Táto otázka je v súčasnosti na programe, ale jej riešenie závisí skôr od pochopenia cieľov než od dohody krajín o mechanickom rozšírení Bezpečnostnej rady. Je celkom možné, že diskusia nás dovedie k záveru, že Bezpečnostná rada v moderných podmienkach už nemôže zohrávať jedinečnú úlohu, ktorú mala v ideálnom modeli medzinárodného riadenia. A potom budú všetky reči o tom, kto si skutočne zaslúži účasť na zasadnutiach Bezpečnostnej rady, úplne zbytočné.
*Google aj FB obmedzuje publikovanie našich materiálov, NBÚ 4 mesiace blokoval našu stránku, Youtube nám vymazal náš kanál, pre viac príspevkov teda odporúčame nás sledovať aj na Telegrame.
Podporte našu prácu: SK72 8360 5207 0042 0698 6942