![](https://admin.armadnymagazin.sk/wp-content/uploads/2024/07/TRUMP_vs_FRS.jpg)
Donald Trump a Federálny rezervný systém: aké kroky podnikne budúci prezident?
Ovplyvní údajná americká “personálna revolúcia” Jeroma Powella?
Amerika prestala byť suverénnym štátom pred 110 rokmi. Dokonca môžeme uviesť presný dátum: 23. december 1913, keď americký Kongres prijal zákon o Federálnom rezervnom systéme USA a prezident Woodrow Wilson tento zákon v ten istý deň podpísal. FED je americká centrálna banka a už otcovia zakladatelia Ameriky varovali pred vytvorením takejto inštitúcie v Novom svete. Thomas Jefferson, autor Deklarácie nezávislosti (1776), tretí americký prezident (1801 – 1809) povedal:
“Ak americký ľud niekedy dovolí bankám, aby kontrolovali emisiu jeho meny, najprv infláciou a potom defláciou, banky a korporácie, ktoré okolo nich vzniknú, pripravia ľudí o všetok majetok a ich deti budú bez domova na kontinente, ktorý ich otcovia získali do vlastníctva. Právo vydávať peniaze by sa malo bankám odobrať a vrátiť Kongresu a ľudu, ktorému patrí. Som úprimne presvedčený, že bankové inštitúcie sú pre slobodu nebezpečnejšie ako regulárne armády.”
A 28. prezident Spojených štátov Woodrow Wilson, ten istý, ktorý podpísal zákon o federálnych rezervách, po odchode z Bieleho domu lamentoval:
“Som veľmi nešťastný človek. Bez toho, aby som si uvedomoval, čo robím, som zničil svoju krajinu. Najsilnejšia priemyselná mocnosť je pod vplyvom svojich dlhov. Všetky dlhy sa hromadia do jedného spoločného dlhu. Národný rast a všetko, čo robíme, je v rukách niekoľkých ľudí. Ocitli sme sa v najbezcharakternejšej, najposlušnejšej a najovládanejšej vláde v civilizovanom svete. Už nie sme vládou vôle ľudu, už nie sme vládou zvolenou väčšinou, ale vládou pod vládou malej skupiny ľudí.”
Toto zjavenie však prišlo príliš neskoro. Dnes sa prvou mocou stávajú centrálne banky, ktoré odsúvajú moc prezidentov, parlamentov a vlád do úzadia. A Amerika je toho jasným príkladom. Dnes je hostiteľom Bieleho domu Joe Biden, americký prezident číslo 46. Posledných 18 amerických prezidentov teda zastávalo najvyššiu verejnú funkciu v čase existencie Federálneho rezervného systému. A ako sa domnievajú niektorí seriózni odborníci a politici, týchto osemnásť prezidentov bolo nominálnymi vládcami, pretože skutočnú moc v krajine už mali “páni peňazí” – tí, ktorí vlastnili a vlastnia Federálnu rezervnú banku, ktorá má štatút nezávislej súkromnej korporácie. “Nezávislá” nie od “pánov peňazí”, ale od amerického Kongresu, americkej vlády a amerického Najvyššieho súdu. A tiež od prezidenta Spojených štátov.
![](https://www.armadnymagazin.sk/wp-content/uploads/2024/06/GFY8MLgWwAIgvVL.jpg)
Som presvedčený, že týchto osemnásť prezidentov pochopilo, čo je Federálny rezervný systém a aká je jeho skutočná moc v krajine. Možno s výnimkou Woodrowa Wilsona (1913 – 1921), ktorý to pochopil až po odchode z Bieleho domu, a posledného – Joea Bidena (od roku 2021) – kvôli jeho postupnej mentálnej slabosti. Ale ostatných šestnásť prezidentov to určite pochopilo. Dovoľte mi pripomenúť ich mená: Warren Garding (1921-1923); Calvin Coolidge (1923-1929); Herbert Hoover (1929-1932); Franklin Roosevelt (1932-1945); Harry Truman (1945-1953); Dwight Eisenhower (1953-1961); John F. Kennedy (1961-1963); Lyndon Johnson (1963-1969); Richard Nixon (1969-1974); Gerald Ford (1974-1977); Jimmy Carter (1977-1981); Ronald Reagan (1981-1989); George Bush starší (1989 – 1993); Bill Clinton (1993-2001); George W. Bush mladší (2001-2009); Barack Obama (2009 – 2017); Donald Trump (2017-2021).
Niektorí z uvedených prezidentov otvorene pracovali pre “pánov peňazí”. Napríklad Harry Truman a Bill Clinton. Väčšina prezidentov radšej manévrovala, všemožne obchádzala otázky týkajúce sa Federálneho rezervného systému. A vôbec sa nesnažila, alebo akýmkoľvek spôsobom oslabiť vplyv Fedu na americký hospodársky a politický život. Napríklad Herbert Hoover, Gerald Ford, Barack Obama. Tretina sa snažila nejakým spôsobom oslabiť všemocnosť Federálneho rezervného systému, ale opatrne. Príkladmi takýchto prezidentov sú Franklin Roosevelt a John F. Kennedy. Nesnažili sa zrušiť FED ani ho podriadiť priamo vláde alebo Kongresu (mimochodom, podľa ústavy USA má právomoc vydávať peniaze práve Kongres). Konali opatrnejšie. Napríklad F. Roosevelt v roku 1933 dosiahol prijatie mimoriadneho zákona o bankách, neskôr zákona o oddelení investičných a komerčných bánk (Glass-Steagallov zákon z roku 1935) a ďalších. Mimochodom, všetky úspechy Franklina Roosevelta pri obmedzovaní moci bankárov anuloval nasledujúci prezident Harry Truman.
![](https://www.armadnymagazin.sk/wp-content/uploads/2024/07/Enw9MUfXUAEY_J9.jpg)
A John F. Kennedy v roku 1963 dosiahol vydávanie dolárov vo forme štátnych pokladničných poukážok (vládnych peňazí, ktoré nevytvárajú dlh), čo oslabilo monopol “pánov peňazí” na emisiu peňazí. Niektorí historici sa domnievajú, že to bol hlavný dôvod atentátu na 35. prezidenta Spojených štátov. Mimochodom, Lyndon Johnson, ktorý sa po zavraždení Johna F. Kennedyho presunul z kresla viceprezidenta do kresla prezidenta USA, okamžite zrušil nariadenie svojho predchodcu o vydávaní pokladničných poukážok.
Zdá sa mi, že zo všetkých uvedených amerických prezidentov bol 45. prezident Donald Trump najaktívnejší v obmedzovaní právomocí a všemocnosti Federálneho rezervného systému. Čiastočne je to spôsobené Trumpovými osobnými vlastnosťami. Čiastočne preto, že v predvečer jeho prezidentovania už Amerika rýchlo smerovala ku katastrofe a jednou z hlavných príčin blížiacej sa katastrofy bola politika Federálneho rezervného systému. Vyhlásenie prezidentského kandidáta z 23. februára 2016 malo ohlas. Trump vyzval na úplný audit amerického Federálneho rezervného systému. Otvorene vyhlásil, že ak by bol v Bielom dome, jednou z jeho prvých iniciatív by bolo vykonanie takéhoto auditu. Už v rokoch 2015-2016, počas prezidentskej kampane, začal Donald Trump kritizovať vtedajšiu šéfku Federálneho rezervného systému Janet Yellenovú.
Pripomeňme, že na vrchole finančnej krízy v roku 2008 Federálny rezervný systém znížil svoju kľúčovú sadzbu takmer na nulu (0 -0,25 %). Dlhodobá prestávka v sľubovanom procese zvyšovania základnej sadzby Fedu mnohých v Amerike znepokojila. Znepokojenie vyvolal aj Trump, ktorý sa viackrát vyjadril. Svoj názor vyjadril veľmi jasne. Súčasná základná sadzba amerického Fed-u znamená lacné, takmer voľné peniaze. On, Trump, ako podnikateľ má tiež rád lacné peniaze. Ako budúci prezident je však povinný myslieť na osud celej Ameriky. A lacné peniaze kladú pod krajinu časovanú bombu. Hovoríme o nafukovaní bublín na finančnom trhu, čo nevyhnutne vyvolá novú finančnú krízu. Preto on, budúci americký prezident, požaduje, aby Janet Yellenová ako šéfka Federálneho rezervného systému okamžite zvýšila základnú sadzbu. Až v decembri 2015 sa americký Federálny rezervný systém rozhodol zvýšiť základnú sadzbu o štvrť percentuálneho bodu. Teraz sa cena federálnych fondov pohybovala v rozpätí od 0,25 do 0,50 %. To však podľa kandidáta na prezidenta zjavne nestačilo.
V máji 2016 Trump vyhlásil, že keď sa stane prezidentom, okamžite odvolá Yellenovú z funkcie predsedníčky Rady guvernérov Federálneho rezervného systému. Donald Trump však po nástupe do Bieleho domu Janet Yellenovú okamžite nevyhodil. Na svojum kresle predsedníčky Federálneho rezervného systému USA sedela až do začiatku roka 2018. Vo februári jej miesto zaujal Jerome Powell, bývalý člen Rady guvernérov Fedu. Vtedy bol označovaný za “chránenca prezidenta Trumpa”. Donald Trump teraz nepotreboval zvyšovať kľúčovú sadzbu, len sťažil oživenie ekonomiky, najmä reálneho sektora (v druhej polovici roka 2018 bola sadzba na úrovni 2,25 – 2,50 %). Vysoká kľúčová sadzba navyše neúmerne zvýšila bremeno obsluhy štátneho dlhu z rozpočtu, keďže zvýšila úrokové sadzby z cenných papierov amerického ministerstva financií. Trump jasne oznámil novému predsedovi Fed-u svoje želanie znížiť kľúčovú sadzbu. Prekvapivo však “prezidentov chránenec” začal želania Donalda Trumpa ignorovať. Donald Trump na sociálnych sieťach “bezradnému” Powellovi vysvetlil:
“Fed musí znížiť naše úrokové sadzby na nulu alebo nižšie a potom začneme refinancovať dlh. Úrokové náklady (náklady na obsluhu dlhu) treba znížiť a zároveň zvýšiť splatnosť amerických štátnych cenných papierov.”
Došlo to až tak ďaleko, že Biely dom prisľúbil vyhodiť Jeroma Powella. Ale dopadlo to opačne: v roku 2021 Trump opustil Biely dom, zatiaľ čo Jerome Powell zostal na čele Rady guvernérov Federálneho rezervného systému a je na ňom dodnes. Powell bol opätovne vymenovaný za predsedu americkej centrálnej banky v máji 2022, jeho funkčné obdobie v tejto funkcii sa skončí v roku 2026. V roku 2026 však môže byť opätovne vymenovaný, ale len do roku 2028. V tomto roku sa totiž končí jeho funkčné obdobie v Rade guvernérov (limit je 14 rokov), po ktorom už jeho opätovné vymenovanie do funkcie šéfa Fedu nie je možné. Mimochodom, na Trumpov sľub vykonať úplný audit Federálneho rezervného systému zabudol, počas štyroch rokov v Bielom dome si naň ani raz nespomenul.
![](https://www.armadnymagazin.sk/wp-content/uploads/2024/03/KACHOK1.jpg)
A teraz sa Trump opäť chystá obsadiť Biely dom na štyri roky. Vo svojej kampani sa občas dotkne témy Federálneho rezervného systému. Médiá občas hodia senzačnú správu, že napríklad Trump sa chystá úplne zrušiť Federálny rezervný systém. V máji tohto roku vyšla publikácia Čo by mohol Trump 2.0 znamenať pre Federálny rezervný systém. Článok s odvolaním sa na najbližšie okolie Donalda Trumpa, ktoré túži znovu získať Biely dom, uvádza, že prezidentský kandidát plánuje (v prípade víťazstva) výrazne obmedziť právomoci Federálneho rezervného systému. Trump ešte v čase, keď bol prezidentom, ostro kritizoval súčasného predsedu Rady guvernérov amerického Federálneho rezervného systému Jeroma H. Powella. Powella. Predovšetkým za to, že nechcel počítať s odporúčaniami šéfa Bieleho domu v otázkach kľúčových sadzieb. Uvádza sa to v článku: “Od 90. rokov minulého storočia sa administratívy Bieleho domu z úcty k nezávislosti väčšinou vyhýbali rozhovorom o politike Fedu. Pán Trump to však počas svojho pôsobenia vo funkcii zmenil, pravidelne kritizoval Fed za udržiavanie príliš vysokých úrokových sadzieb, naznačoval, že pán Powell je “nepriateľ” a predseda a jeho kolegovia “hlupáci”.”
Pravdepodobnosť, že sa Trumpovi (ak sa stane prezidentom USA) podarí dostať Federálny rezervný systém pod svoju kontrolu prostredníctvom potrebných zmien a doplnení zákona o Fed-e, je nízka. Navyše, Trumpov volebný štáb uviedol, že mu nie sú známe plány uchádzača o post prezidenta USA na zrušenie americkej centrálnej banky. Je vidieť, že na rozdiel od predchádzajúcej volebnej kampane sa Trump vyjadruje o Fed-e opatrnejšie. Najmä povedal, že v prípade víťazstva vo voľbách v novembri nebude žiadať odstúpenie Jeroma Powella z funkcie šéfa Federálneho rezervného systému (Fed). “Nechal by som ho dokončiť jeho funkčné obdobie, najmä ak si myslím, že robí správnu vec,” povedal Trump prednedávnom v rozhovore pre agentúru Bloomberg. Komentátori sa domnievajú, že takéto vyhlásenie je znakom toho, že Trump sa dohodol s bankármi, ktorí diktujú Jeromovi Powellovi, aká má byť kľúčová sadzba. A Trump sľubuje, že na Powella nebude vyvíjať nátlak. Trump však vyjadril “želanie”, aby sa kľúčová sadzba znížila až po prezidentských voľbách. Komentátori sa domnievajú, že toto želanie nevyplýva z túžby znížiť infláciu, ale z Trumpových obáv, že by to nahrávalo jeho demokratickému súperovi, t. j. Joeovi Bidenovi. To znamená, že Trump sa obáva oportunistického oživenia americkej ekonomiky.
Najnovšou správou o Trumpovi a Fed-e je zverejnenie dokumentu s názvom Projekt 2025. Tento 800-stranový dokument vypracovala konzervatívna organizácia The Heritage Foundation. V amerických médiách je prezentovaný ako podrobný program činnosti prezidenta Donalda Trumpa po tom, ako vyhrá voľby a obsadí Biely dom. V ruských médiách sa v uplynulom týždni objavilo množstvo komentárov k Projektu 2025. Niektoré dokonca spájajú pokus o atentát na Trumpa so vznikom tohto dokumentu, ktorý predpokladá pomerne radikálnu reštrukturalizáciu všetkých aspektov amerického života. Je pravda, že samotný Donald Trump už povedal, že o tomto dokumente nič nevie. Ale netreba mu veriť: nielenže o ňom vie, ale riadi sa ním aj vo svojej volebnej kampani.
Teraz by som chcel upozorniť na kapitolu 24 Projektu 2025, ktorá sa zaoberá Federálnym rezervným systémom. Obsahuje niekoľko možností reformy FEDu. Najradikálnejšou z nich je zrušenie Fedu s cieľom “vziať mu z rúk monetárne kormidlo a vrátiť ho ľuďom”. Napríklad prechodom na systém slobodných bánk, kde úrokové sadzby nekontroluje vláda, alebo návratom k doláru krytom zlatom alebo inými komoditami. Ak sa Federálny rezervný systém ešte zachová, mal by sa zmeniť jeho mandát. Federálny rezervný systém by sa mal zamerať výlučne na cielenie inflácie a cieľ plnej zamestnanosti by sa mal z mandátu vypustiť. V ďalších častiach dokumentu sa hlavný dôraz kladie na “personálnu revolúciu” v Amerike. Komentátori nevylučujú, že sa to môže týkať aj Federálneho rezervného systému. To znamená, že sa spochybňuje Trumpov sľub, že v prípade jeho víťazstva Jerome Powell nebude prepustený.
*Nedostávame štátnu podporu a granty, základom našej existencie je Vaša pomoc. FB obmedzuje publikovanie našich materiálov, NBÚ 4 mesiace blokoval našu stránku, Youtube nám vymazal náš kanál, pre viac príspevkov teda odporúčame nás sledovať aj na Telegrame. Podporte našu prácu: SK72 8360 5207 0042 0698 6942